![](https://pester.tv/wp-content/uploads/2023/06/foto-Tanjug-Strahinja-Acimovic-scaled.jpg)
Republički zavod za statistiku objavio je ove sedmice nove rezultate popisa stanovništva iz 2022. godine u Srbiji koji se odnose na podatke o stanovništvu prema nacionalnoj pripadnosti i vjeroispovijesti.
Od 6.647.003 stanovnika, prema posljednjem popisu, 5.758.719 građana se izjasnilo da su Srbi. Podaci pokazuju da, kada je riječ o vjeroispovijesti, 5.166.757 ili 89 posto Srba se izjasnilo da je pravoslavne vjere, dok ostalih skoro 11 posto poštuje vjeruje u druge religije.
Skoro 12.000 Srba je katoličke vjeroispovijesti, gotovo 4.000 su protestanti, a više od 4.200 je u islamu. Skoro 50.000 je drugih hrišćanskih vjera, judaističe vjeroispovijesti je 114 Srba, istočnjačke 416.
Agnostika među Srbima je 5.768, ateista više od 47.00, a nije se izjasnilo 38.000.
Tri protestanta i sedam agnostika je među pripadnicima albanske nacionalsnoti, iako se najviše Albanaca izjasnilo da je islamske vjeroispovijesti.
Među Bošnjacima, kojih je 153.801 prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, nalazi se 77 pravoslavaca i dva pripadnika katoličke vjeroispovijesti.
Na prošlogodišnjem popisu stanovništva, kao Jugosloveni izjasnilo se nešto manje od 30.000 među kojima je pripadnika različitih vjeroispovijesti, a najviše ateista i pravoslavaca.
Među 13.000 Muslimana, petoro se izjasnilo kao agnostici.
Među pripadnicima hrvatske nacionalnosti blizu 1.500 je ateista, dok je među izjašnjenim pripadnicima crnogorske nacionalnosti nešto više od 1.400 ateista.
Podsjetimo, prema posljednjim rezultatima popisa, u Srbiji pripadnici hrišćanske vjeroispovijesti čine 86,6 posto građana – 81,1 posto su pravoslavci, 3,9 posto su katolici, 0,8 posto su protestanti i 0,9 posto su osobe koje su navele da pripadaju drugim hrišćanskim crkvama ili su se izjasnila samo kao hrišćani.
Poslije hrišćana, najbrojniji su pripadnici islamske vjeroispovijesti – 4,2 posto. Blizu 2,5 posto stanovnika je iskoristilo svoje Ustavom zagarantovano pravo da se ne izjasni na pitanje o vjerskoj pripadnosti, dok je 1,1 posto stanovnika izjavilo da nisu vjernici (ateisti) i 0,1 posto da su agnostici.
izvor: N1info.ba